Első órai tananyag.
A képek egy kb E1N-es esztergagéphez ideálisak.
---------------------
Egy előretól élű forrasztott lapkás kés köszörülési formái,de ugyanígy kell gyorsacélnál is. Minegyik rajz arányos képet mutat.
Az 1-es kép a szűz formáját mutatja a késnek.
A 2-es rajz a kés beállítását mutatja. Nagyoló késhez r1-es rádiuszt is rátehetünk acélhoz, simító , méretező késnél maximum 0,2-0,4-eset érdemes.
A 3-ason egy acélhoz való középnagyoló kés kialakítása látszik. A 0,2mm-es élszalag valójában egy kedvezőtlenebb forgácsolást idéz elő,de ettől lesz a kés ellenálló a nagyolási folyamatban. A nagy robusztus gépeken ennél sokkal nagyobb élszalagot is tesznek rá. A 3mm-er széles forgácstörőnél jól látható hogy nem azonos a vágóél közelében a rádiusz és a kifutó élnél levő rádiusz.Továbbá a vágóél mindig alacsonyabban van mint a forgácstörő kifutó éle.kb 1-2mm-el.Ha jó a köszörülés és elég nagy az előtolás akkor a forgácsot annyira megdobja, hogy visszakunkorodik egészen az anyagig és valójában az anyaggal való ütközés töri el a forgácsot. A forgácstörő szélessége befolyásolja, hogy mekkora fogásmélységgel és előtolással lehet haladni. minél szélesebb annál nagyobb fogás és előtolás érhető el. A 4-es késkialakítás például műanyaghoz kitűnő. Itt szembetűnik, hogy a vágóél alatti homloklap is íves. Ez is növeli az előtolás lehetőségét és kisebb szögértékű élesebb vágóél keletkezik. Ennek a lapnak a kialakítása dönti el, hogy mennyire van alátámasztva a fő vágóél. Minél meredekebbre hagyjuk annál erősebb a kés, de annál kisebb előtolással is lehet haladni. Az 5-ös kép egy méretező(simító)geometriát mutat. Itt cél az élesség és a kicsi forgácstörő, itt jó ha gyémántkoronggal képezzük ki a forgácstörőt.
Ezen adatok általánosan használhatók bármilyen késhez. A kések hegyén ha rádiuszt képzünk ki azzal jobb felületi érdességet érhetünk el, de használhatunk 45 fokos élletörést is helyette, ez kisebb remegési hajlammal jár..